– Det er åpenbart lettere å love enn å levere
![](https://hoyre.no/content/uploads/sites/408/2022/09/5e9416b3ea184.jpg)
(Foto: Oslo kommune/Sturlason)
Om lag halvparten av Oslos husholdninger består av bare én person, og befolkningen er ung. De færreste av dem har råd til, eller ønsker å kjøpe, en familiebolig på over 100 kvadratmeter.
Oslo er Norges singlehovedstad – og 150.000 innbyggere er mellom 25 og 35 år. De færreste av dem har råd til, eller ønsker å kjøpe, en familiebolig på over 100 kvadratmeter.
De ønsker seg en arealeffektiv og praktisk sentrumsnær leilighet med gang- eller VOI-avstand til byens kultur- og servicetilbud.
Forbud mot det mange vil ha
Fordi det politiske flertallet i Oslo tviholder på det kommunale forbudet mot å bygge leiligheter som mange ønsker seg, presses prisene på de som allerede finnes i været.
Det er hyggelig for alle som skal selge sin første bolig og kjøpe noe større, men krevende for alle som drømmer om å få foten innenfor boligmarkedet.
Da Raymond Johansen i 2014 startet kampen for å bli byrådsleder i Oslo kostet en gjennomsnittsleilighet under 30 kvadratmeter 1,8 millioner kroner.
I dag koster den tre millioner. Nesten 70 prosent mer viser tall fra DNB.
Lettere å love enn å levere
Under valgkampinnspurten i 2015 lovte Johansen å regulere 100.000 nye boliger om han ble byrådsleder. Det handlet visstnok bare om politisk vilje. Byrådsleder ble han, men den varslede boligboomen glimrer fremdeles med sitt fravær når han nå tar fatt på sitt sjette år ved makten.
Allerede høsten 2016 ble det klart for Johansen at det er lettere å love enn å levere flere boliger.
Boligprisene hadde steget med over 15 prosent det siste året, og det var bare regulert 2047 nye boliger. Byrådslederen forklarte i VG at prisøkningen skyltes den lave boligrenta, og det forrige byrådet. Han var allikevel offensiv.
Kommer til å ta tid
«Vi er nødt til bygge mer, og det er en hovedsatsing for hele byrådet.» slo han fast. I 2018 førte «hovedsatsingen» til at det ble regulert 810 nye boliger i Oslo.
Med et slikt tempo vil det ta 123 år å regulere 100.000 boliger.
Året etter ble den nye Kommuneplanen vedtatt i bystyret. Det skal bygges 110.000 nye boliger i Oslo innen 2040. 5000 i året. Samme år ble det regulert 2394 nye boliger. Under halvparten de 5000 som må til for å nå målet.
Rett skal være rett. Det totale antallet regulerte boliger i Oslo er nå om lag 25.000. Et poeng de ulike byrådene ikke nøler med å bruke når de skal forsvare at de sleper beina etter seg i reguleringssaker.
Problemet er at de fleste av boligene ikke kan bygges før om 10-15 år. Noen kanskje aldri. Ifølge Aftenpostens gjennomgang fra april i år er det bare realistisk å bygge ut rundt 8300 av boligene nå. Holder man studentboliger utenfor er antallet nede i 6700 ferdig regulerte boliger.
Hovedårsaken til at mange boliger ikke kan bygges er at de ligger i områder hvor det foreløpig ikke er mulig å bygge noe som helst.
Nærmere rådhuset i Ski enn rådhuset i Oslo
Det er planlagt over 10.000 boliger på Gjersrud/Stensrud, som ligger nærmere rådhuset i Ski enn rådhuset i Oslo. Dit kommer du verken med T-bane, trikk eller tog, og byrådet vil ikke at E6 skal utvides med kollektivfelt.
De vil heller reservere ett av dagens kjørefelt i hver retning til bussene, noe Statens Vegvesen ikke er interessert i. De mener det vil føre til mer kø og forurensning på hovedåren for all tungtrafikk mellom Norge og kontinentet.
Det er planlagt 3300 nye boliger på Filipstad. De blir det heller ikke noe av med det første fordi byrådet ikke vil legge E18 i tunnel mellom Filipstad og den gamle bebyggelsen på Skillebekk og Skarpsno i Frogner bydel. En tunnel her er en forutsetning for hele utbyggingen.
Lagt lokk på lokket
Det er planlagt 2300 nye boliger på Furuset, men det forutsetter at det bygges et lokk over E6 for at det i det hele tatt skal være mulig å bo der uten store støyplager. Det er lite som tyder på at byrådet ønsker å prioritere dette lokket over E6.
I sum er dette alvorlig. I dag har en person med typisk god norsk inntekt ifølge Eiendom Norges Sykepleierindeks kun råd til tre av 100 boliger i Oslo. I Bergen har de råd til 34,2 prosent av de ledige boligene.
– Forbudet må oppheves
En samlet eiendomsbransje og tusenvis at potensielle boligkjøpere mener Oslo må oppheve forbudet mot å bygge små leiligheter i sentrumsbydelene. Høyre er enig.
I dag kan maksimalt 35 prosent av nye boliger i sentrumsbydelene være mellom 35-50 kvadratmeter. Mindre leiligheter er det forbudt å bygge.
Under Arendalsuka i 2016 sa Raymond Johansen: «Mitt standpunkt er at den (leilighetsnormen) bør endres.» Ingenting har skjedd. Enten holder han ikke ord, eller så har han ikke gjennomslagskraft i eget byråd. Jeg vet ikke hva som er mest alvorlig.
Bøttekott for noen – palass for andre
Da leilighetsnormen skulle evalueres i 2019 ble Aps Victoria Marie Evensen utkommandert for å forsvare Raymonds løftebrudd. Hun var krystallklar på at for Arbeiderpartiet er det viktigst med «flere store leiligheter, ikke flere dyre bøttekott».
Det er mulig AP-toppene betrakter leiligheter på 20-35 kvadratmeter som bøttekott.
Men for mange som i dag betaler i dyre dommer for å leie et rom, eller vil ut av en gammel og upraktisk ettroms på 20 kvadratmeter, kan en moderne og miljøvennlig leilighet på 34 kvadratmeter fortone seg som et lite palass.